Udtale

Trykket er altid på næstsidste stavelse (markeret med kursiv)

A udtales som i Arbejde og Afstand.

E udtales som i fEstival og Æble.

O udtales som Å

Der skal helst rulles på R

Hvert bogstav udtales kun på en måde og udtales altid. Der er ingen stumme bogstaver.

Om esperanto

Esperanto er et tilbud om international kommunikation på et grundlag af ligeværd. Sproget blev grundlagt i 1887, og siden har det udviklet sig, såvel sprogligt som kulturelt. Det tales i dag af mennesker i mere end 125 lande og har rådgivende status over for UNESCO, ESOSOC og Europarådet.

Der er rige muligheder for at bruge esperanto internationalt - f.eks på internationale kongresser eller med “Pasporta Servo”, som giver mulighed for at bo gratis hos over 1000 privatpersoner verden over.

Esperanto er ca. 7 gange så hurtigt at lære som andre sprog. Du kan lære gratikken på en weekend. Sproget er meget fleksibelt: Når du har lært 500 ord kan du danne 3000 ord selv.

Der afholdes jævnligt kurser i sproget. Besøg http://dejo.dk eller http://esperanto.dk eller ring 22 40 07 77 for mere information.

Festivalparlør

dansk - esperanto

Man kan nå en del på 20 minutter, f.eks lære et par vend­inger og den grundlæggende grammatik på esperanto.

Her er en parlør til brug på en esperanto- eller rock­festival. Gramatikken er helt regelmæssig, uden undtagelser, så du kan kombinere sætninger som du vil.

Trykket er altid på næstsidste stavelse (markeret med kursiv)

Ofte brugte festivaludtryk

Hvad er dit navn? - Kio estas via nomo? [kiå æstas via nåmå]

Mit navn er ... - Mia nomo estas ... [mia nåmå æstas ...]

Hvor er dit telt? - Kie estas via tendo [kiæ æstas via tændå]

Mit telt er der - Mia tendo estas tie [mia tændo æstas tiæ]

- i det blå område - en la blua areo [æn la blua aræo]

Er der mere øl? - ĉu estas pli da biero [tju æstas pli da biærå]

Skal vi ryge/drikke? - ĉu ni fumu/drinku? [tju ni fumu/trinku]

Ska vi se Saybia eller Kashmir nu? - ĉu ni vidu Saybia aŭ Kashmir nun? [tju ni vidu ... auv ... nun]

Jeg er skide stiv - mi estas feke ebria [mi æstas fækæ æbria]

Tuborg er en god/dårlig øl - Tuborg estas bona/malbona biero [båna]

Harboe smager af pis - Harboe gustas de piso [gustas dæ piså]

Hvor er toilettet? - Kie estas la necesejo? [kiæ æstas la nætsæsæjå]

Hej - saluton [salutån]	På gensyn - ĝis revido [djis rævidå]

Tak - dankon [dankån]	Det var så lidt - ne dankinde [næ dankinde]

Go' morgen/dag/aften/nat - bonan matenon/tagon/vesperon/nokton

Jeg er sulten, jeg vil spise - mi estas malsata, mi volas manĝi [mangji]

Jeg er tørstig, jeg vil drikke - mi estas soifa, mi volas trinki

Scoretrick (?)

Hej smukke! (til mand) - Hej belulo [hæj bælulå]

Hej smukke! (til kvinde) - Hej belulino [hæj bælulinå]

Har du ild? - ĉu vi havas fajron? [tju vi havas fajrån]

Vil du have en smøg? - ĉu vi volas cigaredon? [vålas tsigarædån]

Har jeg set dig før et sted? - ĉu mi vidis vin ie? [iæ]

Skal jeg følge dig ned i dit telt? - ĉu mi sekvu vin al via tendo? [tju mi sækvu vin al via tændå]

Skal vi være kærester? - ĉu ni estu geamantoj? [gæ-amantåj]

Du har smukke øjne - Vi havas belajn okulojn[bælajn åkulåjn]

Du har smukke bryster - Vi havas belajn mamojn [mamåjn]

Hvad er det du har under blusen? - Kio estas tio sub via ĉemizo?

Skal vi danse? - ĉu ni dancu? [tju ni dantsu?]

Skal vi snakke eller...? - ĉu ni parolu aŭ ... [tju ni parålu]

Dit telt eller mit? - via tendo aŭ mia? [via tændå au mia]

Vil du se min dobbelte luftmadras? - ĉu vi volas vidi mian duoblan aermatracon? [tju vi vålas vidi mian duåblan aærmatratson]

Ord, det kan være praktisk at kende lidt senere

Mit navn er ikke Bo, det er Kurt - Mia nomo ne estas Bo, estas Kurt

elsker - amas. F.eks:	Jeg elsker dig - mi amas vin

Du elsker mig - vi amas min

Elsker du mig? - ĉu vi amas min?

Jeg elsker dig ikke - mi ne amas vin

Jeg hader dig - mi malamas vin

Skal vi elske? - ĉu ni amu?

ser - vidas	slår - frapas	kærtegner - karesas	boller - fikas

Pik - kaco [katzå]	Kusse - piĉo [pitjå]

Lort - feko [fæko]	Sæd - spermo [spærmå]

Kondom... husk det! - kondomo... memoru! [kåndåmå mæmåru!]

-as er nutid -is er datid -os er fremtid Tider

Bruger du noget? - ĉu vi uzas ion?

Brugte du noget? - ĉu vi uzis ion?

Almindelige ord

-in- er kvindeligt -ej- er et sted Mand - viro [virå]	Kvinde - virino [virinå]

Dreng - knabo [knabå]	Pige - knabino [knabinå]

Hund - hundo [hundå]	Tæve - hundino [hundino]

Hane - koko [kåkå]	Høne - kokino [kåkino]	Hønsehus - kokejo

Svin - porko [pårkå]	So - porkino [pårkinå]	Svinesti - porkejo

Hest - ĉevalo [tjævalå]	Hoppe – ĉevalino	Stald - ĉevalejo

Vin - vino [vinå]	Øl - biero [biærå]	Bar - bierejo[biæræjå]

Stor - granda [granda]	Lille - malgranda [malgranda]

Lang - longa [långa]	Kort - mallonga [mallånga]

God - bona [båna]	Dårlig - malbona [malbåna]

Smuk - bela [bæla]	Grim - malbela [malbæla]

Stærk - forta [fårta]	Svag - malforta [malfårta]

Fuld - ebria [æbria]	Ædru - malebria [malæbria]

Ung - juna	Gammel - maljuna

blå,grøn,rød,hvid – blua,verda,ruĝa,blanka [blua værda rudja blanka]

Eksempel: Du er en smuk kvinde – vi estas bela virino

Alle ord der fælles for mange sprog overtages direkte.

F.eks.: inteligenta, instrumento, festivalo, koncerto, gitaro, mikrofono, interesa, idioto, hotelo, grupo, universitato, studo.

Grammatik

-o er navneord (eks. Festival, hus)	-as er nutid

-a er tillægsord (eks. Stor, god, blå)	-is er datid

-oj er flertal navneord	-os er fremtid

-aj er flertal tillægsord	-u er bydemåde

-i er navnemåde

Man kan lave ordenes type om lige som man vil, bare det giver mening. F.eks er hunda=hund som tillægsord=hundsk,hundeagtig.

-in- er kvindeligt. Indsættes før o-endelsen i navneord.

mal- foran et ord gør ordet til det præcis modsatte.

Man spørger ja/nej-spørgsmål med ĉu (udt. [tju]) foran sætningen.

2005-02-20T13:55:30